Literatura+romana+interbelica

=**__Literatura româna interbelica__**=


 * //__1.) Reviste si tendinte în evolutia literaturii__//**


 * Perioada interbelica cuprinde anii 1918-1944. Aceasta perioada se caracterizeaza pe plan european prin înfrângerea Germaniei în timpul primului razboi mondial, prabusirea imperiului Austro-Ungar si revolutia din Rusia. Pe plan national se realizeaza unitatea nationala si integrarea în ritmul european de modernizare.**
 * În literatura tendintelor umaniste democratice care domina în epoca li se opune forme de ideologie rasiste. Fasciste, reactionare. De aceea viata literatura cunoaste conflicte si polemici violente. În acest contest se impun personalitati ca Mihail Sadoveanu, Liviu Rebreanu, Camil Petrescu, Mateiu Caragiale, Tudor Arghezi, Lucian Blaga, ion Barbu, Eugen Lovinescu, Tudor Vianu.**


 * //__2.) Reviste si curente__//**


 * Dupa primul razboi mondial ziare cu pagina literara si reviste literare sporesc la numar. Asa avem //“__Viata româneasca__”//. Apare la 6 martie 1906 la Iasi sub conducerea lui Constantin Stere, si Paul Bujor, director stiintific devine profesorul dr. Ion Cantacuzino, iar proprietarii revistei sunt Constantin Stere, Ion Botez, Garabet Ibraileanu. Din 1915 directorul unic al revistei ramâne Garabet Ibraileanu. În timpul primului razboi mondial revista îsi înceteaza aparitia pâna în 1920 când reapare sub conducerea lui Ibraileanu. Din 1930 revista se muta la Bucuresti, conducerea fiind preluata de Mihail Relea si George Calinescu. Din 1948 va apare seria care continua si azitazi.**
 * În “Viata româneasca” accentul se pune pe**
 * n autenticitate si specificul national înteles ca dimensiune sociala, important fiind poporul si rasa**
 * n europenizarea ca asimilare a spiritului national**
 * n repudierea decadentismului si simpatia pentru taranime.**
 * În jurul acestei reviste se dezvolta curentul literal cunoscut sub numele poporanism. Dintre scriitori de la “Viata româneasca” amintim pe Spiridan Popescu, Calistrat Hogas, Jean Bart, Patascanu, Mironescu, Sadoveanu, Topîrceanu, Ionel Teodoreanu si altii.**
 * În perioada interbelica disputele literare duc în jurul modernismului si al traditionalismului.**
 * //__Modernismul__// denumeste tendinta inovatoare într-o anumita etapa a unei literaturi. Modernismul apare în literatura secolului al XX.-lea opunându-se traditionalismului proclamând noi principii creatiei. Tendinta modernista sustine:**
 * n europenizarea (sincronizarea) literaturii nationale cu literatura Europei**
 * n promovarea scriitorilor tineri**
 * n teoria imitatiei**
 * n eliminarea decalajului în cultura**
 * n trecerea de la o literatura cu tematica rurala la una de inspiratie urbana**
 * n cultivarea prozei obiective**
 * n evolutia poeziei de la epic la liric si a prozei de la liric la epic.**
 * În literatura româna Eugen Lovinescu teoretizeaza asupra modernismului în revista //“__Sburatorul__”// si în cenaclul cu acelasi titlu. Revista “Sburatorul” apare la Bucuresti între anii 1919-1922 si apoi între 1926-1927. Îl are ca si conducator pe Eugen Lovinescu. Cenaclul “Sburatorul” are o existenta mai îndelungata între 1919-1947. Obiectivele gruparii erau:**
 * n promovarea tinerilor scriitori**
 * n imprimarea unei tendinte moderniste în evolutia literaturii române.**
 * Primul obiectiv s-a realizat prin lansarea unor nume ca Ion Barbu, Camil Petrescu, Ilarie Voronca, George Calinescu, Pompiliu Constantinescu.**
 * Al doilea obiectiv a cunoscut un proces mai îndelungat de constituire. Eugen Lovinescu îsi dezvolta conceptiile sale moderniste în lucrarile Istoria civilizatiei române moderne si Istoria literaturii române contemporane. În aceste lucrari modernismul lovinescian porneste de la ideea ca exista:**
 * n un spirit al veacului explicat prin factori materiali si morali, care imprima un proces de o modernizare a civilizatiilor de integrare într-un ritm de dezvoltare sincronica**
 * n teoria imitatiei care explica viata sociala prin interactiunea reactiilor sufletesti**
 * n principiul sincronismului care în literatura înseamna acceptarea schimbului de valori a elementelor care confera noutate si modernitate fenomenului literar.**
 * Dintre colaboratorii la revista “Sburatorul” amintim Ion Barbu, Ilarie Vorunca, Tristan Tara si altii.**
 * Prin //__traditionalism__// se întelege continuarea vechilor curente traditionale preluându-se ideea ca istoria si folclorul sunt domeniile relevante ale specificului unui popor. La aceste conceptii se adauga de catre Nechifor Crainic factorul spiritual, credinta religioasa ortodoxa care ar fi elementul esential de structura a sufletului taranesc. Consecinta acestei teze era ca opera de cultura cu adevarat româneasca trebuia sa includa în substanta ei ideea de religiozitate.**
 * Revista traditionalista este //“__Gândirea__”// care apare la Cluj în 1921 sub conducerea lui Cezar Petrescu si Cucu. În 1922 revista se muta la Bucuresti si trece sub conducerea lui Nechifor Crainic. Va continua sa apara pâna în 1944. Scriitorii traditionalisti au cautat sa surprinda în operele lor particularitatile sufletului national prin valorificarea miturilor autohtone a situatiilor si credintelor stravechi.**
 * Dintre scriitorii traditionalisti amintim Lucian Blaga, Ion Pillat, Vasile Voiculescu, iar dintre prozatori Cezar Petrescu, Mateiu Caragiale si dintre dramaturgi Adrian Maniu si Lucian Blaga.**
 * Aici intra //“__Revista fundatiilor regale__”// care apare lunar la Bucuresti în doua senii. Prima între 1934-1945 si a doua între 1945-1947. Revista îsi propune sa fie o publicatie cu radacini în toate terenurile activitatii nationale. Primul redactor sef al revistei este Paul Zaripol, care orienteaza revista pe directia maioresciana. Dupa 1934 conducerea revistei o ia Camil Petrescu si apoi Dumitru Caracostea. Seria noua apare sub conducerea lui Al. Rosetti.**
 * Dintre colaboratori ai revistei amintim pe Tudor Arghezi, Gala Galaction, Ion Barbu, Hontensia Papadat Bengescu.**
 * În aceasta perioada apar //__publicatii de avangarda__//. Avangardismul european are ca punct de plecare curentul nou conformist numit dadaism. Acesta a fost initial la Zürich de Tristan Tara. Dadaistii îsi exprimau dispretul fata de o lume incapabila sa opreasca barbaria si crima. Ei cultivau antiliteratura, antimuzica, antipictura, ajungând în domeniul absurdului. Din acest curent decurg curentele de avangarda: constructivismul si suprarealismul.**
 * //__Constructivismul__// românesc s-a grupat în jurul revistei //“__Contemporanul__”// condusa de Ion Vinea. Constructivistii subliniau necesitatea unei corespondente între arta si spiritul contemporan al tehnicii moderne care inventeaza forme noi, conturând natura, Ion Vinea a solicitat ca si colaboratorii ai revistei pe scriitorii Arghezi, Ion Barbu, Camil Petrescu, dar si pictori si sculptori dintre care Constantin Brâncusi. Sunt si alte reviste constructiviste ca “Integral” si “Punct”.**
 * //__Suprarealismul__// a fost teoretizat si practicat la revistele “Alge” si “Urmuz”. Suprarealismul urmarea prin programul sau patrunderea artei în planul inconstientului, al visului, al delirului în care spatiile umane scapa controlul constientei. Dintre reprezentatii suprarealismului amintim pe plan European: Louis Aragon, dintre pictori Picasso, iar dintre scriitorii românii Aurel Baranga, Sasa Pana si chiar Tudor Arghezi.**


 * //__3.) Proza din perioada interbelica__//**


 * Anii interbelici se caracterizeaza în literatura româna printr-o remarcabila dezvoltare a romanului care în scurt timp atinge nivelul valoric european.**
 * Romanul românesc îsi largeste tematica, el cuprinzând medii sociale diferite si problematici mai bogate si mai complexe. Un an de referinta pentru romanul românesc este 1920, când apare “Ion” a lui Liviu Rebreanu. Pâna la aparitia acestui roman au aparut si alte romane cum sunt “Ciocoii vechi si noi” a lui Nicolae Filimon, “Romanul comanestilor” a lui Duliu Zamfirescu, “Mara“ de Ion Slavici si “Neamul soimarestilor” de Mihail Sadoveanu. “Ion” este însa primul roman românesc comparabil cu capodoperele universale prin impresia coplesitoare de viata pe care o degaja.**
 * În romanul interbelic se continua inspiratia rurala prin operele lui Sadoveanu, si Rebreanu, dar pe trepte valorice superioare si cu modalitati specifice. Acum apar romanele citadine în care cadrul de desfasurare al actiunii este orasul modern. Asa avem creatiile lui Camil Petrescu, Calinescu, Hontensia Papadat Bengescu. Legat de mediul citadin se dezvolta si problema intelectualului stralucit ilustrata de romanele lui Camil Petrescu.**
 * În perioada interbelica se intensifica dezbaterile cu caracter teoretic în legatura cu romanul. Astfel Garabet Ibraileanu în studiul “Creatie si analiza” constata existenta a doua principale tipuri de roman:**
 * n romanul de creatii, care prezinta personajele în deosebi prin comportamentul lor**
 * n romanul de analiza care este interesat de viata interioara de psihic.**
 * Mare importanta o are în acest domeniu teoretic conferinta lui Camil Petrescu “Noua structura” si opera lui Marcellu Prust. Din acest studiu se deprinde o noua viziune a supraposibilitatilor de cunoastere a fiintei umane în acord cu evolutia filozofiei si stiintelor.**
 * În perioada interbelica romancierii experimenteaza tehnici multiple al e romanului modern. Astfel avem tendinta de revenire la modelele traditionale precum cel balzacian pe care George Calinescu îl foloseste în “Enigma Otiliei”. El considera absolut necesar dezvoltarea romanului românesc pe linia studiului caracterului.**
 * Romanul interbelic cunoaste si alte orientari cum este cea lirica în opera lui Ionel Teodoreanu, estetizanta si simbolica la Mateiu Caragiale, memorialista la Constantin Stere si fantastica la Mircea Eliade.**
 * Pe lânga roman în proza interbelica se dezvolta: nuvela la Gib Mihaiescu, reportaj literar la Seo Bogza si proza originala a lui Urmuz deschizatoare de drumuri pentru literatura deceniilor urmatoare.**
 * Ca reprezentanti de seama a prozei interbelice amintim pe Mihail Sadoveanu.**